Įkurtas 2008 m. Publikuoja žurnalistikos ir medijų studijų tematikos straipsnius.
Vilniaus universiteto leidykla (Vilnius University Press)
Susipažinkite su autorių teisėmis žurnalo politikoje skiltyje Autorių teisės.
Raudonoji vaikystė: Rumunijos žurnalai vaikams bei lyderio kultas XX amžiaus šeštajame dešimtmetyje
<span class="italicas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Šiame straipsnyje tiriama, kaip stalininio laikotarpio Rumunijos vaikams skirti žurnalai<strong class="boldas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> „<span class="italicas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Cravata roșie“ („Raudonasis kaklaraištis“), „Pionierul“ („Pionierius“), „Licurici“ („Jonvabaliai“), and „Pogonici“ („Ežiukai“) prisidėjo prie asmenybės kulto, supusio komunistinius lyderius. Tyrinėjama, kaip šiuose leidiniuose buvo perteikiamos Stalino, Lenino ir Georgės Georgiu-Dežo (Gheorghe Gheorghiu-Dej) asmenybės. Šie lyderiai buvo vaizduojami kaip dorybingi, tėviški ir ypatingai įžvalgūs teisingos visuomenės, kurioje visi bus lygūs, kūrėjai. Tyrime kiekybinis lyderių paminėjimo ir vaizdinio perteikimo registravimas derinamas su kokybine analize, siekiančia atskleisti, kokių vaizdinių ir tekstinių strategijų yra laikomasi. Į tyrimo erdvę patenka stilizuotos biografijos bei idealizuotos lyderių iliustracijos. Atskleidžiama, kad šiuose žurnaluose buvo puoselėjami emociniai ryšiai tarp vaikų ir valdžios asmenybių, taip stiprinant ideologinę ištikimybę bei puoselėjant kolektyvines moralines vertybes. Formalizuotose istorijose neretai derinami faktai ir fikcija. Taip siekiama pabrėžti kuklią lyderių kilmę bei išskirtinius jų bruožus, ir šiuo pagrindu sustiprinti jų politinį legitimumą. Šiame tyrime, atskleidus, kaip vaikams skirtos masinės informacijos priemonės formavo suvokimą ir tapatybes, išryškinamas propagandos vaidmuo bei jos nukreipimas į jauną auditoriją esminių politinių bei socialinių pokyčių laikotarpiu. Šis tyrimas yra iš istorijos kylantis įspėjimas šiandienai, atkreipiant dėmesį, kad vaiko mąstymas yra lengvai pažeidžiamas, ir kad negalime ignoruoti medijų raštingumo svarbos.
Autorių teisės (c) 2026 Corina Mașca https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorių teisės (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorių teisės (c) 2026 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Rasos Karmazaitės tyrimai: tiriantysis žurnalistas turi būti drąsus. Vaizdo pokalbis
<span class="italicas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Visuomenei neįmanu įveikti korupcijos be tyrimų žurnalistikos, jeigu institucijos – kad ir kiek pasikeistų vyriausybių – dešimtmečius atsiskleidžia kaip neįgalios struktūros, kadangi jų pareigūnai ignoruoja piliečių pranešimus apie pažeidimus ir, užuot gynę valstybės interesą, pataikauja nusikaltėliams. Tiriančioji galimą nusikaltimą ir nusižengimą žurnalistika suteikia galimybę visuomenei įvertinti savo išrinktų politikų bei jų paskirtų pareigūnų veiklas. Profesionalus tiriantysis žurnalistas žino, kad pareigūnai, neturintys profesinės atsakomybės ir kompetencijų vadovauti, vengia dalykiškai atsakinėti į klausimus apie problemą jų valdymo sferoje, nes vieša negatyvi informacija lemtų kritiką jų atžvilgiu, todėl, užuot problemą įveikę, dangsto jos priežastis tol, kol problema tampa blogio reiškiniu. Ir net tuomet institucijų vadovai, taip pat ir atitinkami susiję politikai kratosi atsakomybės. Ši publikacija parengta remiantis Rasos Karmazaitės žurnalistinio tyrimo poveikiu, įtraukiant į rubriką „Žurnalistikos kanonas“ interviu su „Lietuvos ryto“/ lrytas.lt<span class="italicas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> publikacijų autore.
Silpnieji nuomonių žurnalistikos veiksniai švietimo politikos temų tvarkaraštyje
Įvadas. Žinoma, kad žiniasklaidos temų tvarkaraštis, politikos darbotvarkė ir visuomenės dėmesio ašys syja sudėtingais tarpusavio priklausomybės santykiais. Ypač žiniasklaidos nuomonių segmentas yra reikšmingas politinės komunikacijos locus. Tačiau nėra žinoma, kokie veiksniai lemia žiniasklaidos nuomonių segmento temų tvarkaraštį, pvz., posovietinėse žiniasklaidos sistemose. Metodai. Čia pristatomas trianguliuojantis Lietuvos pagrindinės žiniasklaidos redakcijų atstovų (nuomonių skiltį kuruojančių vyriausiojo ar specialiojo redaktorių) sampratų, nuomones publikuojančių autorių/ekspertų savirefleksijos ir pačių nuomonių publikacijų, paskelbtų 2021–2022 m. švietimo politikos klausimais, tyrimas. Analizė. Iš viso identifikuojami keturi skirtingi galimi tvarkaraščio sandaros veiksniai: redakcijų valingumas (temų diktavimas), redakcijų selektyvumas (temų atranka), konteksto svarba (iš esmės politinė darbotvarkė), autorių/ekspertų tarpusavio dialogiško santykio intensyvumas. Rezultatai. Konstatuojama, kad visi jie keturi faktiškai teveikia silpnai ir nė vienas neturi lemiamos įtakos žiniasklaidos nuomonių segmento temų tvarkaraščiui. Išvados. Sąmoningas redakcijų sprendimas palikti temų tvarkaraštį savieigai, leisti jam formuotis pačiam, kai kada lemia galutinio produkto – viešosios diskusijos politikos klausimais – padrikumą, fragmentaciją, nekryptingumą, nesufokusuotumą, lėkštumą, skurdumą. Demokratinės savivaldos atveju taip ydinga viešoji diskusija gali daryti žalą politikos procesui.
Autorių teisės (c) 2026 Magnus Tomas Kėvišas https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
„Šitos temos neliečiame“: Lietuvos žurnalistų (savi)cenzūros patirtys ir profesinė tapatybė
<span class="Emphasis CharOverride-4" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Įvadas.<span class="italicas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> Straipsnio tikslas – išanalizuoti, kaip Lietuvos aktualijų žurnalistai patiria, reflektuoja ir racionalizuoja (savi)cenzūros situacijas bei kaip šios patirtys veikia jų profesinę tapatybę. Tyrimo poreikis kyla iš įtampos tarp formaliai garantuojamos žodžio laisvės ir kasdienių profesinių praktikų, kuriomis viešajam interesui svarbi informacija siaurinama, švelninama arba nutylima. Ši įtampa svarbi todėl, kad (savi)cenzūra keičia ne tik pavienius redakcinius sprendimus, bet ir demokratinės žurnalistikos funkcijos ribas. <span class="Emphasis CharOverride-4" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Metodai.<span class="italicas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> Tyrimas grindžiamas kokybės metodo strategija: 2025–2026 m. atlikta 15 pusiau struktūruotų giluminių interviu su žurnalistais ir redakcijų vadovais. Duomenys analizuoti taikant teminį kodavimą ir epizodų analizę, remiantis fenomenologine prieiga. <span class="Emphasis CharOverride-4" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Analizė<span class="italicas CharOverride-4" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">. <span class="italicas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Analizėje dėmesys sutelktas į (savi)cenzūros mechanizmus, jų racionalizacijas ir ryšį su profesine tapatybe. Tiriama, kaip struktūriniai filtrai, redakcijos vartai ir auditorijos sankcijos pereina į vidinę žurnalisto savikontrolės logiką. <span class="Emphasis CharOverride-4" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Rezultatai.<span class="italicas CharOverride-4" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span class="italicas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Tyrimo duomenys rodo, kad (savi)cenzūra žurnalistinėje praktikoje veikia iš anksto – dar prieš suformuluojant sakinį, klausimą ar temos pasiūlymą. Ji reiškiasi tono švelninimu, temos kampo koregavimu, temos atidėjimu, nutylėjimu ir palaipsniui įsitvirtinančiu profesiniu atsargumu. <span class="Emphasis CharOverride-4" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Išvados.<span class="italicas CharOverride-4" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span class="italicas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje daroma išvada, kad (savi)cenzūra veikia kaip iš anksto išmoktas profesinis atsargumas: žurnalistas ima numatyti, kurios temos, formuluotės ar kritikos kampai gali būti redakcijoje, auditorijoje ar interesų grupėse sutikti kaip rizikingi. Ilgainiui tai keičia profesinę laikyseną, siaurina viešojo intereso gynimo galimybes ir veikia žurnalisto santykį su savo balsu, tema bei demokratine funkcija.
Autorių teisės (c) 2026 Yoanna Koleva https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
(Ne)ieškant santykio. Genocido Ruandoje reprezentacijos Lietuvos spaudoje 1994 metais
<span class="italicas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje analizuojama, kaip Lietuvos laikraščiai – Lietuvos Rytas, Lietuvos Aidas, Respublika ir Atgimimas 1994 m. reprezentavo genocidą Ruandoje. Siekta nustatyti, ar tuometinė Lietuvos periodinė spauda bandė kurti savitą santykį su tenykščiais įvykiais, ar apsiribojo tik informacijos pateikimu ir retransliavimu, apskritai, kaip žvelgta į įvykius Ruandoje, kokios sąvokos vartotos jiems apibūdinti. Atskleidžiama, kad „genocido“ terminas vartotas retai; dažniau vartoti „pilietinio konflikto“, „pilietinio karo“, „gentinio karo“ terminai, akcentavę konflikto abipusiškumą ir archajiškumą; pastebima, kad publikacijose dominavo karo-centriškas požiūris, pagrindiniais konflikto veikėjais laikant karines pajėgas, o pačias žudynes pateikiant kaip lydimąją karo pasekmę. Nustatyta, kad dauguma publikacijų apie Ruandą buvo trumpi informaciniai pranešimai, orientuoti į faktus, o ne į refleksiją ar empatijos kūrimą. Genocidas su viena kita išimtimi buvo pristatomas kaip geografiškai ir kultūriškai tolimos visuomenės tragedija, žvelgiant į ją iš tolimo stebėtojo pozicijos, neieškant sąsajų su Lietuva ar jos pagalbos galimybių.
Gero kino samprata Sauliaus Macaičio kritikos tekstuose
<span class="italicas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Sauliaus Macaičio kino kritika straipsnyje analizuojama kaip sovietmečio ir pirmųjų Nepriklausomybės metų išskirtinis reiškinys Lietuvos kultūrinėje žurnalistikoje. Straipsnyje pristatoma Sauliaus Macaičio asmenybė, jos kontekstas, nagrinėjama kritiko kino recepcija ir gero kino samprata, apibūdinama ne estetiniais kino meno kriterijais, o vertybiniais. Remiantis aprašomuoju ir diskurso analizės metodais, tyrime atsakoma į klausimą: kokias vertes atskleidžiantį kiną Macaitis laikė geru? Tyrime pasitelkiami Macaičio tekstai, publikuoti 1974–1992 m. periodiniuose leidiniuose „Literatūra ir menas“, „Kinas“, „Kultūros barai“, taip pat Macaičio 1990 metais išleistoje knygoje „25 seansai. Vienos kartos kino biografija“. Kadangi Macaičio karjera klostėsi sovietmečiu, jo ankstyvuosiuose tekstuose atsispindėjo ideologiniai reikalavimai. Vėlyvuoju sovietmečiu Macaitis kritiškai įvertino sovietinę sistemą, pripažino savo konformistinę laikyseną, klaidingą Vakarų visuomenės vertinimą. Nors politinis kontekstas buvo nepalankus, Macaičio tekstuose nuosekliai reikšta gero kino samprata, paremta žmogiškumo įprasminimu ekrane, humanistine potekste. Jis kritikavo prastos kokybės komercines, šabloniškas kino juostas, pabrėždamas prasmingo turinio svarbą. Keičiantis politinei situacijai sovietmečio pabaigoje, kritiko recepcijoje išryškėjo įvairiapusės, nesumeluotos tikrovės vaizdavimo kine reikšmė. Nevienodas komercinio kino vertinimas, dėmesys įvairių šalių kino rinkų produkcijai atskleidė Macaičio neutralų, įvairiapusį požiūrį į kino meną.
Autorių teisės (c) 2026 Aistė Mažuolytė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0