Psichologija
type: channel
description: Įkurtas 1962 m. („Psichologija“ – nuo 1980 m.). Publikuoja straipsnius visų psichologijos mokslo krypčių ir tarpdisciplinėmis temomis.
publisher: Vilniaus universiteto leidykla / Vilnius University Press
language: lt
publication name: Psichologija
issn: 1392-0359
copyright: Susipažinkite su autorių teisėmis žurnalo politikoje skiltyje Autorių teisės.
items: Nesavižudiškas savęs žalojimas ir asmenybės funkcionavimo lygis psichikos sveikatos paslaugų siekiančių paauglių imtyje
items: „Kodėl N = 1?“: klinikinės atvejo analizės metodo apžvalga ir rengimo rekomendacijos psichoterapeutams
items: Gairės autoriams, teikiantiems paraiškas į žurnalą „Psichologija“
items: Guidelines for authors applying to the journal “Psichologija”
items: Redakcinė kolegija ir turinys
items: Asmenybės funkcionavimo lygių klausimyno 12–18 trumpoji versija (LoPF-Q 12–18 Short) lietuvių kalba: psichometrinės savybės paauglių imtyje
items: „Žinau, ką galvoji apie matematiką, dabar pasakyk, kaip jautiesi“: emocijos kaip mokinių motyvuojančių įsitikinimų ir pasiekimų ryšio mediatorius
items: Saugumo pojūčio, saugumo kaip vertybės ir naujienų vartojimo pokyčiai Lietuvoje prieš karą Ukrainoje ir jo metu
items: Moterų, pasižyminčių „tamsiąja“ asmenybe, patrauklumo vertinimas: trumpas pranešimas

Nesavižudiškas savęs žalojimas ir asmenybės funkcionavimo lygis psichikos sveikatos paslaugų siekiančių paauglių imtyje
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Nesavižudiškas<strong class="boldas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">savęs žalojimas (NSSI) yra plačiai paplitęs tarp psichikos sveikatos paslaugas gaunančių paauglių ir gana dažnai siejamas su asmenybės raidos sunkumais. Vis dėlto trūksta mokslinių duomenų, kaip NSSI siejasi su svarbiausiu dimensinio asmenybės patologijos modelio konstruktu – asmenybės funkcionavimo lygiu (LPF). Šio tyrimo tikslas – įvertinti LPF ir NSSI ypatumų sąsajas klinikinėje paauglių imtyje. Tyrime dalyvavo 104 paaugliai, gaunantys psichikos sveikatos priežiūros paslaugas Lietuvoje (<em class="italikas" style="color: #00000…
subject: Trumpi pranešimai
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Agnė Grigaitė
creator: Emilija Grikšelytė
creator: Elena Gaudiešiūtė
creator: Rasa Barkauskienė
rights: Autorių teisės (c) 2026 Agnė Grigaitė | Emilija Grikšelytė | Elena Gaudiešiūtė | Rasa Barkauskienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-24
publication date: 2026-07-24
starting page: 17
ending page: 29
doi: 10.15388/Psichol.2027.76.2

„Kodėl N = 1?“: klinikinės atvejo analizės metodo apžvalga ir rengimo rekomendacijos psichoterapeutams
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyje analizuojamas klinikinės atvejo analizės metodas psichoterapijoje, siekiant įvertinti jo vietą šiuolaikiniame psichologijos ir psichoterapijos moksliniame diskurse bei apibrėžti jo metodologinį ir epistemologinį potencialą. Atsispiriant nuo ilgalaikės vieno atvejo (N = 1) tyrimų kritikos, dažniausiai grindžiamos riboto apibendrinamumo argumentu, keliama prielaida, kad toks vertinimas nepakankamai atspindi klinikinės atvejo analizės metodologinę specifiką ir pažintinę vertę. Pirmoje straipsnio dalyje pristatoma atvejo analizės metodo raida – nuo ankstyvųjų antropologinių tyrimų iki psichoanalitinės tradicijos, kur atvejo analizė įsitvirtino kaip esminė teorijos kūrimo ir klinikinio mąstymo forma. Taip pat aptariamos šiuolaikinės atvejo analizės kryptys, išryškinant klinikinių atvejų reikšmę dėl jų gebėjimo išlaikyti glaudų ryšį su kasdiene terapine praktika. Antroje straipsnio dalyje, remiantis klinikiniu pavyzdžiu, parodoma, kaip vieno atvejo analizė leidžia nuosekliai ir daugiasluoksniškai nagrinėti paciento patirtį, terapinio santykio dinamiką, diagnostinius svarstymus ir teorinių prielaidų veikimą konkrečiame klinikiniame kontekste. Straipsnyje pateikiamos klinikinės atvejo analizės rengimo rekomendacijos, apimant pagrindinius struktūrinius, metodologinius ir etinius aspektus. Klinikinis atvejo analizės metodas matomas ne kaip alternatyvi ar antrinė, bet būtina psichoterapijos pažinimo forma, leidžianti tirti sudėtingus psichikos reiškinius jų unikaliame kontekste…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Greta Kaluževičiūtė
rights: Autorių teisės (c) 2026 Greta Kaluževičiūtė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-26
publication date: 2026-05-26
starting page: 137
ending page: 149
doi: 10.15388/Psichol.2026.75.8

Gairės autoriams, teikiantiems paraiškas į žurnalą „Psichologija“
type: item
subject: Pabaigos puslapiai
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Jurgita Lazauskaitė-Zabielskė
rights: Autorių teisės (c) 2026 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-26
publication date: 2026-05-26
starting page: 150
ending page: 165

Guidelines for authors applying to the journal “Psichologija”
type: item
description: -
subject: Pabaigos puslapiai
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Jurgita Lazauskaitė-Zabielskė
rights: Autorių teisės (c) 2026 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-26
publication date: 2026-05-26
starting page: 166
ending page: 181

Redakcinė kolegija ir turinys
type: item
description: -
subject: Pradžios puslapiai
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Jurgita Lazauskaitė-Zabielskė
rights: Autorių teisės (c) 2026 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-26
publication date: 2026-05-26
starting page: 1
ending page: 8

Asmenybės funkcionavimo lygių klausimyno 12–18 trumpoji versija (LoPF-Q 12–18 Short) lietuvių kalba: psichometrinės savybės paauglių imtyje
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Nauja asmenybės sutrikimo samprata pristato dimensinį modelį, pagal kurį svarbiausiu asmenybės patologijos matmeniu tampa asmenybės funkcionavimo lygio konstruktas. Kadangi asmenybės funkcionavimo sutrikdymai gali būti pastebimi jau paauglystėje, tampa itin svarbu juos įvertinti patikimomis ir validžiomis priemonėmis. Šiame straipsnyje nagrinėjama trumposios LoPF-Q 12–18 klausimyno versijos (<em class="italikas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">LoPF-Q 12–18 Short<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">) lietuvių kalba faktorių struktūra, konvergentinis ir diskriminantinis validumas bei klinikinis naudingumas. Tyrimo imtį sudarė 456 paaugliai…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Bernardas Liukaitis
creator: Aurėja Žilionytė
creator: Kirstin Goth
creator: Rasa Barkauskienė
rights: Autorių teisės (c) 2026 Bernardas Liukaitis | Aurėja Žilionytė | Kirstin Goth | Rasa Barkauskienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-04-29
publication date: 2026-04-29
starting page: 115
ending page: 136
doi: 10.15388/Psichol.2026.75.7

„Žinau, ką galvoji apie matematiką, dabar pasakyk, kaip jautiesi“: emocijos kaip mokinių motyvuojančių įsitikinimų ir pasiekimų ryšio mediatorius
type: item
description: <span class="normaltextrun" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Siekiant geriau suprasti mokinių akademinę sėkmę grindžiantį motyvacijos mechanizmą, šiame tyrime analizuojama emocijų reikšmė mokymosi motyvacijos ir matematikos pasiekimų ryšiui, kontroliuojant ankstesnius pasiekimus. Mokymosi motyvacija buvo konceptualizuojama remiantis lūkesčio ir vertės teorija, išskiriant motyvuojančius įsitikinimus: sėkmės lūkestį, tris vertės dimensijas (vidinę, naudos ir pasiekimų vertę) bei keturias kainos dimensijas (pastangų, prarastų galimybių, emocinę ir ego kainą). Vertė atspindi teigiamą, o kaina – neigiamą mokymosi situacijų vertinimą, todėl analizuotas teigiamų ir neigiamų emocijų, patiriamų matematikos pamokose, mediacinis vaidmuo. Šiame tyrime naudoti tęstinio tyrimo „Veiksmingo mokymo(si) paieška: kliūčių mokytis matematikos psichologinio mechanizmo analizė“ duomenys. Tyrimo imtį sudarė 1430 devintos klasės mokinių (amžiaus vidurkis 15,26 metų) iš įvairių Lietuvos vietovių. Mokiniai pildė klausimynus apie savo motyvuojančius įsitikinimus ir pamokose patiriamas emocijas. Informaciją apie mokinių matematikos pasiekimus suteikė mokyklų administracija.<span class="eop" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-s…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Dovilė Butkienė
creator: Laura Čepaitė
creator: Lauryna Rakickienė
creator: Gintautas Šilinskas
creator: Saulė Raižienė
rights: Autorių teisės (c) 2026 Dovilė Butkienė | Laura Čepaitė | Lauryna Rakickienė | Gintautas Šilinskas | Saulė Raižienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-03-12
publication date: 2026-03-12
starting page: 63
ending page: 83
doi: 10.15388/Psichol.2026.75.4

Saugumo pojūčio, saugumo kaip vertybės ir naujienų vartojimo pokyčiai Lietuvoje prieš karą Ukrainoje ir jo metu
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Saugumas Lietuvoje, atsižvelgiant į pastarojo meto geopolitinius įvykius, tapo aktuali tema. Šiame tyrime buvo nagrinėjami lietuvių saugumo pojūčio, saugumo kaip vertybės ir naujienų vartojimo pokyčiai, naudojant Europos socialinės apklausos duomenis, surinktus 2018 m. (n = 1835), 2020 m. (n = 1659) ir 2023 m. (n = 1365). Buvo atlikti skirtingų tyrimo bangų palyginimai ir koreliacinė analizė. Rezultatai parodė, kad saugumo pojūtis 2020 m. ir 2023 m. buvo didesnis nei 2018 m., o saugumo kaip vertybės svarba visoms tyrimo bangoms išliko stabili. Naujienų vartojimas 2020 m. sumažėjo, o 2023 m. vėl padidėjo, palyginti su 2018 m.
subject: Trumpi pranešimai
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Deividas Vepštas
creator: Žygimantas Krivickas
creator: Augustas Aleksejevas
creator: Tadas Vadvilavičius
rights: Autorių teisės (c) 2026 Deividas Vepštas | Žygimantas Krivickas | Augustas Aleksejevas | Tadas Vadvilavičius https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-04-10
publication date: 2026-04-10
starting page: 106
ending page: 114
doi: 10.15388/Psichol.2026.75.6

Moterų, pasižyminčių „tamsiąja“ asmenybe, patrauklumo vertinimas: trumpas pranešimas
type: item
description: Kaip aptariama šiame straipsnyje, fizinis patrauklumas nėra vienintelis patrauklumo vertinimo elementas. Šiame straipsnyje diskutuojama, jog asmenybės bruožai taip pat turi įtakos žmogaus patrauklumo vertinimui. Pagrindinis šio straipsnio tikslas buvo įvertinti vyrų požiūrį į moterų, pasižyminčių tamsiosios triados bruožais (Makiavelizmo, narcisizmo ir psichopatiškumo), patrauklumą. Tyrime, kuriame dalyvavo 94 vyrai, naudotas kvaz-eksperimento tyrimo dizainas. Dalyviams atsitiktiniu būdu buvo pateiktas vienas iš dviejų scenarijų apie moters X dieną, kuriame buvo manipuliuojama tamsiosios tirados asmenybės bruožų išreikštumu (žemas ir aukštas). Tyrimo rezultatai parodė, kad moterys, pasižyminčios aukštu tamsiosios triados bruožų lygiu, buvo vertinamos kaip mažiau patrauklios vyrams (n = 52) nei moterys, pasižyminčios žemą tamsiosios triados bruožų lygiu (n = 42). Rezultatai iš dalies patvirtina idėją, kad moterys yra laikomos patrauklesnėmis, jei atitinka tam tikras lyties normas, pvz., yra draugiškos, orientuotos į bendruomenę, mažiau agresyvios ir nemanipuliatyvios.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Tadas Vadvilavičius
creator: Jovita Janavičiūtė-Pužauskė
creator: Kristina Žardeckaitė-Matulaitienė
rights: Autorių teisės (c) 2026 Tadas Vadvilavičius | Jovita Janavičiūtė-Pužauskė | Kristina Žardeckaitė-Matulaitienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-06-09
publication date: 2026-06-09
starting page: 8
ending page: 16
doi: 10.15388/Psichol.2027.76.1

Redakcinė kolegija ir turinys
type: item
description: -
subject: Pradžios puslapiai
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Jurgita Lazauskaitė-Zabielskė
rights: Autorių teisės (c) 2026 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-01-02
publication date: 2026-01-02
starting page: 1
ending page: 7