Santrauka
Straipsnyje apžvelgiami akademinėje ir populiarioje spaudoje skelbti straipsniai apie grožinės literatūros vertimus iš anglų kalbos į lietuvių kalbą. Kaip atskaitos taškas pasirinkti 1990 metai, kadangi po nepriklausomybės atgavimo Lietuvos ekonominė rinka ir akademinė aplinka gerokai pasikeitė, neišvengiamai darydamos įtaką vertimų paklausai ir pobūdžiui, vertimo darbų kokybei, darbo santykiams ir grožinės literatūros bei jos vertimų kultūros sanklodai. Išaugus grožinės literatūros vertimo paklausai ir verstinei literatūrai užgožus nacionalinę, kritika nespėja reaguoti į vertimų gausą. Taip pat kyla klausimas, ar nacionalinė kritika adekvačiai ir metodiškai aprašo, analizuoja ir komentuoja grožinės literatūros vertimo problemas. Pagrindinis šios apžvalgos tikslas – įvardyti kritinės ir akademinės analizės tendencijas, galinčias nužymėti gaires tolesniems moksliniams tyrimams, suformuluoti hipotezes bei apibrėžti temines vertimo mokslinių tyrimų grupes. Nors grožinės literatūros vertimų gausu, akademinė aplinka neskuba keisti programų ir vertimo teoriją dėstyti kaip atskirą dalyką. Gausesni ir nuoseklesni tyrimai galėtų suteikti pagrindą universitetinei vertimo studijų disciplinai. Straipsnyje kritinė ir analitinė medžiaga grupuojama temiškai pagal nagrinėjamas problemas, nurodomi teoriniai bei metodiniai vertimo kritikos trūkumai ir stokojamos grandys. Akivaizdu, kad lietuvių kritikos tradicija nevientisa (plėtojosi su dideliais istoriniais pertrūkiais), stinga didesnės apimties diachroninių ir lyginamųjų studijų, į jos akiratį nepatenka kai kurios itin svarbios metodinės priemonės bei vertimo klausimai (kad ir grožinio vertimo didaktika ir standartai). Kadangi šis apžvalginis darbas apie lietuvių grožinės literatūros vertimų kritikos postkolonijinę būklę yra vienas pirmųjų, jo autorė tikisi paskatinti akademinės bendruomenės dialogą šia tema, pritraukti daugiau dėmesio kritikos kultūrai, kuri daro įtaką vertimo kokybei ir vertimo teorijos raidai.
Skaitomiausi šio autoriaus(ų) straipsniai
-
Daiva Murmulaitytė,
Leksema tradiciniame žodyne ir elektroninėje leksikos duomenų bazėje
,
Lietuvių kalba: Nr. 4 (2010)
-
Loreta Vaičiulytė-Semėnienė,
Konstrukcijų su ʻbūdamas’ semantika ir morfosintaksinės raiškos polinkiai
,
Lietuvių kalba: Nr. 4 (2010)
-
Irena Smetonienė,
Redakcinė kolegija ir turinys
,
Lietuvių kalba: Nr. 16 (2021): Lietuvių kalba
-
Rima Bakšienė,
Priebalsių pakitimai Klaipėdos krašto aukštaitiškosiose šnektose: XXI a. padėtis
,
Lietuvių kalba: Nr. 8 (2014)
-
Bonifacas Stundžia,
Baltų kalbotyra Lietuvoje per šimtmetį
,
Lietuvių kalba: 2023: Lietuvių kalba (Priedas)
-
Jogilė Teresa Ramonaitė,
Ką pasako tokios užsieniečių sudaromos formos kaip VALGU ar ŽINĖJAU?
,
Lietuvių kalba: Nr. 11 (2017)
-
Rolandas Mikulskas,
Benita Riaubienė. Resultative secondary predication in European languages
,
Lietuvių kalba: Nr. 9 (2015)
-
Simona Akamauskaitė,
Vytautas Kardelis,
Dėl nulinių veiksnių referencijos
,
Lietuvių kalba: Nr. 8 (2014)
-
Daiva Aliūkaitė,
Tarminio kalbėjimo suprantamumas: apriorinės eilinių kalbos bendruomenės narių nuostatos
,
Lietuvių kalba: Nr. 2 (2008)
-
Daiva Šveikauskienė,
Вклад Анатолия Непокупного в празднование 450 годовщины первой литовской книги
,
Lietuvių kalba: Nr. 17 (2022): Lietuvių kalba