Jaunųjų mokslininkų darbai eISSN 1648-8776
2022, vol. 52 (2), pp. 8–19 DOI: https://doi.org/10.15388/JMD.2022.2.1
Vaidotas Kanišauskas
Vilniaus universiteto Šiaulių akademija
E. p. kanisauskasva@gmail.com
Adomas Raudonis
Mažeikių Senamiesčio progimnazija
E. p. adomas.raudonis@gmail.com
Santrauka. Straipsnyje, naudojantis Lietuvos kelių policijos departamento statistiniais duomenimis apie Lietuvos magistraliniuose keliuose užfiksuotus eismo įvykius, viršytą greitį, transporto priemonės vairavimą esant neblaiviam bei per eismo įvykius sužeistus žmones, t. y. negatyvius eismo įvykius 2000–2018 metų laikotarpiu, siekiama ištirti eismo įvykių ir su jais susijusių aplinkybių dinamiką. Tikslui pasiekti Lietuvos magistraliniuose keliuose užfiksuoti negatyvių eismo įvykių duomenys buvo perskaičiuoti į 1 mylios (8 km) vieningą sistemą, sugrupuojant kelius pagal ilgį – mažieji, vidutiniai, didieji, didžiausi keliai. Daugumai atvejų rasti laiko eilučių AR(1) modeliai. Taikant statistinius metodus nustatyta, kad, 2008 m. priėmus alkoholio kontrolės įstatymo pakeitimo įstatymą, ribojantį alkoholio prekybą ir reklamą, buvo pasiekta tokių rezultatų: visuose keliuose sumažėjo eismo įvykių ir apsvaigusių vairuotojų skaičius, nors kartu padaugėjo greičio viršijimo atvejų. Sužeistų žmonių skaičius išaugo mažuosiuose keliuose.
Prasminiai žodžiai: magistraliniai keliai, alkoholio vartojimo ribojimai, laiko eilutės, statistinės hipotezės.
Summary. The article uses statistical data from the Lithuanian Road Police Service on traffic accidents, speeding, drinking and driving (DUI), and people injured in traffic accidents on Lithuanian highways, i.e., negative traffic accidents in the period of 2000–2018. The aim of the work is to analyse the dynamics of traffic collisions and circumstances related to them. To achieve this aim, the negative accident data recorded on Lithuanian highways was converted into a 1-mile (8 km) unified system by grouping roads according to their length: small, average, large, and the largest roads. Time series AR(1) models were found for most of the cases. By employing statistical methods, it was identified that the 2008 law restricting the sale and advertising of alcohol led to the following results: a reduction in traffic accidents and the number of intoxicated drivers on all roads, although at the same time there was an increase in speeding. The number of people injured on small roads has increased.
Keywords: highways, alcohol consumption restrictions, time series, statistical hypotheses.
Received: 2023-03-29. Accepted: 2023-06-23
Copyright © 2022 Vaidotas Kanišauskas, Adomas Raudonis. Published by
Vilnius University Press. This is an Open Access article distributed under
the terms of the Creative Commons Attribution Licence, which permits
unrestricted use, distribution, and reproduction in any medium, provided the
original author and source are
credited.
Temos aktualumas. Lietuvoje yra 1 790 kelių, juose kiekvienais metais žūva nemažai žmonių. Dažnai to priežastys būna neblaivūs vairuotojai ir viršytas leistinas greitis. Lietuvos kelių policijos departamente nuo tam tikrų metų yra fiksuojamas negatyvių eismo įvykių (eismo įvykiai, viršytas greitis, neblaivūs vairuotojai, sužeisti žmonės) magistralėse skaičius. Iš kitos pusės, pastaraisiais metais Lietuvoje priimta nemažai alkoholio kontrolės įstatymo pataisų, todėl įdomu, ar jas priėmus keliuose sumažėjo negatyvių eismo įvykių. Į tai straipsnyje bus siekiama atsakyti pasitelkus matematinės statistikos metodus. Kadangi sritis yra labai plati, apsiribota tik Lietuvos magistraliniais keliais, kurie, kad būtų paprasčiau, pagal ilgį suskirstyti į keturias grupes.
Apie alkoholio daromą žalą žmogui rašoma daug, tačiau tie darbai yra specifiniai, lokalūs – vieni nagrinėja alkoholio įtaką vairuotojui, kurio reakcijos susilpnėja, ir dėl to kyla avarijų [3], kiti – išgėrusių vairuotojų sukeltas avarijas kaip nusikaltimus, t. y. iš teisinės pusės [8].
1995 m. priėmus alkoholio kontrolės įstatymą, atlikta nemažai jo pakeitimo įstatymų, susijusių su alkoholio vartojimo ribojimais. Šiame straipsnyje apsibrėžta 2008 m. alkoholio kontrolės įstatymo pataisa, kai nuo 2008 m. buvo sugriežtintos sankcijos už vairavimą neblaiviam, apribotas prekybos alkoholiu laikas nuo 22 val. vakaro iki 8 val. ryto [6].
Tyrimo objektas – iš Lietuvos kelių policijos departamento duomenų bazės apie Lietuvos magistraliniuose keliuose užfiksuotus negatyvius eismo įvykius gauti statistiniai duomenys.
Chronologinės ribos – 2000–2018 metai.
Tyrimo tikslas – ištirti eismo įvykių ir su jais susijusių aplinkybių bei pasekmių dinamiką.
Tyrimo uždaviniai:
Tyrimo metodai: matematinės statistikos ir laiko eilučių metodai.
Straipsnis parengtas A. Raudonio bakalauro darbo [7] pagrindu.
Straipsnyje vartojami tokie sutrumpinimai:
I – mažieji keliai, II – vidutiniai keliai, III – didieji keliai, IV – didžiausias kelias.
(0), (1), (2), (3), (4),..., (18) – 2000, 2001, 2002, ..., 2018 metai.
E. Į – eismo įvykiai, V. G – viršytas greitis, A. V – apsvaigę vairuotojai, S. Ž – sužeisti žmonės.
Lietuvoje yra 19 magistralinių kelių, kurie jungia Lietuvos miestus ir tęsiasi iki Lietuvos Respublikos sienų (žr. 1 lentelę).
1 lentelė. Lietuvos magistraliniai keliai
Kelio ilgis (km) |
Kelio Nr. |
Kelio atkarpa miestų kryptimis |
7,9 |
A19 |
Vilniaus pietinis aplinkkelis |
17,08 |
A18 |
Šiaulių aplinkkelis |
22,28 |
A17 |
Panevėžio aplinkkelis |
33,88 |
A3 |
Vilnius–Minskas |
42,21 |
A7 |
Marijampolė–Kybartai–Kaliningradas |
45,15 |
A13 |
Klaipėda–Liepoja |
49,28 |
A15 |
Vilnius–Lyda |
66,1 |
A10 |
Panevėžys–Pasvalys–Bauskė |
87,86 |
A8 |
Panevėžys–Aristava–Sitkūnai |
88,66 |
A9 |
Panevėžys–Šiauliai |
95,6 |
A14 |
Vilnius–Utena |
97,06 |
A5 |
Kaunas–Marijampolė–Suvalkai |
134,5 |
A4 |
Vilnius–Varėna–Gardinas |
135,92 |
A2 |
Vilnius–Panevėžys |
137,51 |
A16 |
Vilnius–Prienai–Marijampolė |
146,85 |
A11 |
Šiauliai–Palanga |
185,4 |
A6 |
Kaunas–Zarasai–Daugpilis |
186,1 |
A12 |
Ryga–Šiauliai–Tauragė–Kaliningradas |
311,4 |
A1 |
Vilnius–Kaunas–Klaipėda |
Tyrime naudojami kasmetiniai duomenys apie negatyvius eismo įvykius, kurių grupei priklauso: eismo įvykiai, viršytas greitis, apsvaigę vairuotojai, sužeisti žmonės, t. y. keturi duomenys-skaičiai. Visų duomenų išrašymas užimtų daug vietos, todėl 2 lentelėje pateikta tų duomenų iliustracija pirmiesiems penkiems keliams (A1, A2, A3, A4, A5) 2000–2002 ir 2008–2010 metų laikotarpiais.
2 lentelė. Negatyvūs eismo įvykiai pirmuosiuose penkiuose keliuose 2000–2002 ir 2008–2010 metų laikotarpiais
Metai |
Kelio ilgis (km) |
311,4 |
135,92 |
33,88 |
134,5 |
97,06 |
Kelio Nr. |
A1 |
A2 |
A3 |
A4 |
A5 |
|
2000 |
Eismo įvykiai |
155 |
20 |
5 |
30 |
48 |
Viršytas greitis |
20217 |
1678 |
40 |
1924 |
1065 |
|
Apsvaigę vairuotojai |
676 |
571 |
483 |
463 |
601 |
|
Sužeisti žmonės |
197 |
36 |
5 |
37 |
82 |
|
2001 |
Eismo įvykiai |
149 |
23 |
3 |
18 |
53 |
Viršytas greitis |
21327 |
1876 |
41 |
2067 |
1187 |
|
Apsvaigę vairuotojai |
650 |
535 |
471 |
458 |
597 |
|
Sužeisti žmonės |
186 |
34 |
3 |
35 |
85 |
|
2002 |
Eismo įvykiai |
132 |
19 |
4 |
31 |
43 |
Viršytas greitis |
22037 |
1978 |
50 |
2137 |
1297 |
|
Apsvaigę vairuotojai |
624 |
525 |
479 |
439 |
607 |
|
Sužeisti žmonės |
189 |
33 |
2 |
38 |
61 |
|
... |
... |
... |
... |
... |
... |
... |
2008 |
Eismo įvykiai |
61 |
12 |
4 |
15 |
33 |
Viršytas greitis |
29714 |
4321 |
59 |
3897 |
3354 |
|
Apsvaigę vairuotojai |
451 |
397 |
312 |
339 |
410 |
|
Sužeisti žmonės |
76 |
12 |
6 |
19 |
57 |
|
2009 |
Eismo įvykiai |
51 |
8 |
2 |
13 |
30 |
Viršytas greitis |
29531 |
4132 |
35 |
3598 |
3187 |
|
Apsvaigę vairuotojai |
331 |
309 |
144 |
141 |
225 |
|
Sužeisti žmonės |
70 |
9 |
4 |
15 |
50 |
|
2010 |
Eismo įvykiai |
53 |
10 |
1 |
10 |
29 |
Viršytas greitis |
25978 |
3574 |
15 |
2991 |
2579 |
|
Apsvaigę vairuotojai |
278 |
231 |
143 |
140 |
231 |
|
Sužeisti žmonės |
72 |
10 |
1 |
17 |
52 |
Lietuvoje esančių 19 magistralinių kelių ilgis skirtingas: septyni keliai neviršija 50 km, penkių ilgio intervalas – nuo 50 iki 100 km, šešių – nuo 100 iki 200 km ilgio ir vienas ilgas – 311 km – kelias. Todėl visiškai logiška būtų pradinius magistralinius kelius suskirstyti į 4 grupes: I – mažieji keliai [0, 50 km]; II – vidutiniai keliai (50 km, 100 km]; III – didieji keliai (100 km, 200 km]; IV – didžiausias kelias (200 km, ∞).
I (mažųjų kelių) grupei priskirti A3 (33,88 km ilgio), A7 (42,21 km), A13 (45,15 km), A15 (49,28 km), A17 (22,28 km), A18 (17,08 km), A19 (7,9 km) magistralės; II (vidutinių kelių) grupę sudaro A5 (97,06 km), A8 (87,86 km), A9 (87,66 km), A10 (66,1 km), A14 (95,6 km); III (didžiųjų kelių) – A2 (135,92 km), A4 (134,5 km), A6 (185,4 km), A11 (146,85 km), A12 (186,1 km), A16 (137,51 km), IV – didžiausias kelias – A1 (311,4 km).
Kadangi kelių ilgių matavimas kilometrais nėra patogus tyrimams
(turime didelius skaičius), tai įvedame „didžiosios“ mylios (toliau trumpumo
sumetimais ją vadinsime „mylia“) etaloninį ilgį, km, ir perskaičiuojame Lietuvos
magistralių ilgius pagal šią naują sistemą, apvalindami iki sveikosios
dalies. Pvz., A1 kelio ilgis, t. y. 311,4 km, atitinka
mylias.
Lietuvos magistralinių kelių ilgis myliomis iliustruojamas 3 lentelėje.
3 lentelė. Lietuvos magistralinių kelių ilgis myliomis
Kelio grupė |
I |
II |
III |
IV |
|||||||||||||||
Kelio Nr. |
A19 |
A18 |
A17 |
A3 |
A7 |
A13 |
A15 |
A10 |
A8 |
A9 |
A14 |
A5 |
A4 |
A2 |
A16 |
A11 |
A6 |
A12 |
A1 |
Kelio ilgis (mylia) |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
6 |
8 |
11 |
11 |
12 |
12 |
17 |
17 |
17 |
18 |
23 |
23 |
39 |
Kiekvienos grupės kelių charakteristikos (eismo įvykiai, viršytas greitis, apsvaigę vairuotojai, sužeisti žmonės) priklauso nuo kelio ilgio, t. y. kuo ilgesnis kelias, tuo tos charakteristikos didesnės. Norint jas palyginti, reikia žinoti, kiek negatyvių eismo įvykių įvyko vienos mylios kelyje. Dėl to charakteristikas padalijus iš mylių skaičiaus gaunami normuoti duomenys visiems keliams (žr. 4 lentelę; čia sutrumpinimai (0), (1), (2), ..., (18) žymi 2000, 2001, 2002, ..., 2018 metus).
4 lentelė. Negatyvių eismo įvykių charakteristikos 1 myliai
Metai |
(0) |
(1) |
(2) |
(3) |
(4) |
(5) |
(6) |
(7) |
(8) |
(9) |
(10) |
(11) |
(12) |
(13) |
(14) |
(15) |
(16) |
(17) |
(18) |
I (mažieji keliai) |
|||||||||||||||||||
E. Į |
3 |
2 |
3 |
3 |
2 |
9 |
8 |
7 |
4 |
3 |
2 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
2 |
2 |
V. G |
11 |
13 |
13 |
13 |
13 |
17 |
19 |
20 |
19 |
11 |
4 |
5 |
9 |
10 |
13 |
14 |
22 |
25 |
37 |
A. V |
189 |
175 |
169 |
160 |
140 |
149 |
133 |
130 |
105 |
77 |
46 |
41 |
37 |
39 |
32 |
25 |
17 |
15 |
14 |
S. Ž |
2 |
2 |
2 |
1 |
1 |
1 |
1 |
2 |
2 |
2 |
3 |
6 |
6 |
4 |
6 |
4 |
5 |
3 |
3 |
II (vidutiniai keliai) |
|||||||||||||||||||
E. Į |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
4 |
3 |
3 |
2 |
2 |
2 |
1 |
1 |
2 |
2 |
1 |
1 |
1 |
1 |
V. G |
35 |
40 |
43 |
49 |
47 |
55 |
63 |
106 |
106 |
97 |
67 |
80 |
75 |
99 |
116 |
122 |
206 |
222 |
264 |
A.V |
51 |
50 |
49 |
45 |
48 |
45 |
42 |
16 |
14 |
15 |
22 |
14 |
41 |
33 |
11 |
8 |
6 |
5 |
4 |
S. Ž |
1 |
1 |
2 |
1 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
3 |
3 |
3 |
4 |
3 |
4 |
4 |
4 |
4 |
III (didieji keliai) |
|||||||||||||||||||
E. Į |
3 |
2 |
3 |
3 |
3 |
3 |
2 |
2 |
2 |
2 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
V. G |
158 |
170 |
177 |
183 |
182 |
215 |
299 |
363 |
363 |
327 |
243 |
265 |
410 |
461 |
522 |
567 |
781 |
819 |
944 |
A. V |
30 |
30 |
29 |
28 |
26 |
27 |
23 |
23 |
20 |
13 |
10 |
11 |
10 |
11 |
10 |
8 |
7 |
6 |
5 |
S. Ž |
3 |
3 |
4 |
4 |
4 |
3 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
IV (didžiausias kelias) |
|||||||||||||||||||
E. Į |
4 |
4 |
3 |
4 |
3 |
2 |
2 |
2 |
2 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
2 |
2 |
V. G |
518 |
547 |
565 |
595 |
572 |
700 |
719 |
762 |
762 |
757 |
666 |
716 |
769 |
820 |
824 |
846 |
911 |
952 |
990 |
A. V |
17 |
17 |
16 |
16 |
13 |
14 |
13 |
14 |
12 |
8 |
7 |
7 |
6 |
7 |
6 |
5 |
4 |
4 |
4 |
S. Ž |
5 |
5 |
5 |
5 |
4 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
1 |
1 |
2 |
2 |
2 |
Kadangi negatyvių eismo įvykių nagrinėjamuose keliuose charakteristikos pateiktos kasmet 2000–2018 m. laikotarpiu, tai gali būti, kad jiems tinka laiko eilučių metodai. Duomenys aprašomi laiko eilučių metodais, jei jie yra priklausomi – tam tikslui tikrinsime atitinkamą hipotezę. Duomenims, kuriems galios laiko eilučių metodai, dėl vietos stokos surasime tik pirmos eilės autoregresinio modelio AR(1) lygtį.
1 uždavinys. Eismo įvykiams
(E. Į) mažuosiuose keliuose (I gr.) 2000–2018 m. laikotarpiu, taikant serijų
kriterijaus su mediana metodą ([4, 2]), kai reikšmingumo lygmuo , tikrinama statistinė
hipotezė
duomenys nepriklausomi ir atsitiktiniai su alternatyva
duomenys
priklausomi ir neatsitiktiniai.
Sprendimas. Turime duomenų eilutę (eismo įvykiai mažuosiuose keliuose):
3, 2, 3, 3, 2, 9, 8, 7, 4, 3, 2, 1, 1, 1, 1, 1, 1, 2, 2.
Užrašome variacinę eilutę ir randame eismo įvykių medianą:
1, 1, 1, 1, 1, 1, 2, 2, 2, 2, 2, 3, 3, 3, 3, 4, 7, 8.
,
.
Medianos reikšmę lyginame su pradinės imties
elementais .
Rašome „+“, jei
ir „–“, jei
, jei
reikšmės sutampa, nerašome nieko:
.
Iš [2] 9 ir 10 lentelių randame kriterijaus apatinę ir viršutinę kritines reikšmes:
Kadangi priėmimo
sritis
o
, vadinasi,
atmetame – duomenys priklausomi
ir neatsitiktiniai.
Analogiškai ištiriame likusius duomenis (kai ). Rezultatai pateikti
5 lentelėje.
5 lentelė. Hipotezė : duomenys nepriklausomi ir
atsitiktiniai,
Eismo įvykiai |
Viršytas greitis |
Apsvaigę vairuotojai |
Sužeisti asmenys |
|
Mažieji keliai |
||||
Vidutiniai keliai |
||||
Didieji keliai |
||||
Didžiausias kelias |
(Čia ,,+“ – priimame, ,,–“ – atmetame,
,,?“− nieko negalime pasakyti.)
Pagal 5 lentelėje pateiktus rezultatus matome, kad laiko eilučių negalime taikyti viršyto greičio mažuosiuose keliuose duomenims, lentelėje pažymėtiems + simboliu. Kai kuriais atvejais, 5 lentelėje pažymėtiems ,,?“, dėl per mažo duomenų kiekio nepavyko nustatyti duomenų nepriklausomumo. Tokiu atveju galima pasirinkti: taikyti laiko eilutes arba ne. Šiems atvejams laiko eilučių netaikysime, o visiems kitiems duomenims galime taikyti laiko eilučių metodus.
2
uždavinys. Turime eismo įvykių (E. Į) mažuosiuose keliuose (I gr.)
duomenis 2000–2018 m laikotarpiu (žr. 4 lentelę). Reikia rasti AR(1) modelio
,
parametro
ir
verčius.
Sprendimas. Mažiausių kvadratų metodu
įvertis [4] yra
įvertis [5]:
.
,
.
Gavome AR(1) modelį:
.
Analogiškai randame kitų duomenų AR(1) modelius. Rezultatai pateikti 6 lentelėje.
6 lentelė. AR(1) modelio parametrai
Kelio gr., charakteristika |
AR(1) modelis |
||
I, Eismo įvykiai |
0,87 |
3,39 |
|
I, Apsvaigę vairuotojai |
0,91 |
424,23 |
|
II, Eismo įvykiai |
0,93 |
0,36 |
|
II, Viršytas greitis |
1,14 |
468,68 |
|
II, Apsvaigę vairuotojai |
0,88 |
127,91 |
|
III, Viršytas greitis |
1,12 |
3181,15 |
|
III, Apsvaigę vairuotojai |
0,93 |
9,81 |
|
III, Sužeisti žmonės |
0,94 |
0,25 |
|
IV, Eismo įvykiai |
0,90 |
0,42 |
|
IV, Viršytas greitis |
1,03 |
785,47 |
|
IV, Apsvaigę vairuotojai |
0,93 |
3,49 |
Iš 6 lentelės matyti, kad visur parametras a svyruoja apie 0,93. Tai rodo tendencingą nedidelį duomenų mažėjimą visu nagrinėjamu laikotarpiu. Greičio viršijimo atveju visuose keliuose, išskyrus mažuosius kelius, a parametras didesnis už 1. Tai rodo, kad greičio viršijimo atvejų kasmet daugėja (pavojinga tendencija).
Prognozavimas su AR(1). AR(1) lygtis leidžia
prognozuoti ateinančių metų negatyvius eismo įvykius. Pvz., m. prognozuojame pagal
m. įvykius; IV kelio
atveju 2018 m. buvo 2 eismo įvykiai 1 myliai, todėl
, kai
. Žinome, kad 2019 m. IV kelio
atveju buvo užfiksuoti 65 eismo įvykiai, arba
įvykiai 1 myliai, kas sutampa
su prognoze. Taip galima prognozuoti ir su kitomis AR(1) lygtimis iš 6
lentelės.
Pastaba. Taikydami mažiausių kvadratų
metodą [5] modeliui AR(2): įsitikiname, kad jis
nepasiteisina, nes jo
parametras yra gana mažas (
, t. y. einamųjų metų
t duomenų priklausomybė nuo užpernykščių (
) yra menka. Pvz., eismo įvykių
atveju I grupės keliuose
; viršyto greičio atveju IV
kelyje
.
Tolesniame tyrimo etape yra reikalaujama, kad duomenys būtų
pasiskirstę pagal normalųjį skirstinį, t. y. . Norint tai patikrinti, bus
taikomas Kolmogorovo–Smirnovo kriterijus.
3 uždavinys. Pasinaudojus SPSS statistikos paketu patikrinti, ar visoms duomenų eilutėms galima taikyti metodus, tinkančius normaliajam skirstiniui.
Sprendimas. Pirmiausiai tikrinamas normalumas
eismo įvykių, viršyto greičio, apsvaigusių vairuotojų ir sužeistų žmonių
duomenims mažuosiuose keliuose 2000–2018 m. laikotarpiu (žr. 4 lentelę), kai
.
One-Sample Kolmogorov-Smirnov Test |
|||||
Ⅰ |
Eismo įvykiai |
Viršytas greitis |
Apsvaigę vairuotojai |
Sužeisti |
|
N |
19 |
19 |
19 |
19 |
|
Normal Parameters |
Mean |
2,95 |
15,16 |
89,11 |
2,95 |
Std. Deviation |
2,438 |
7,559 |
63,264 |
1,747 |
|
Most Extreme Differences |
Absolute |
,281 |
,192 |
,226 |
,232 |
Positive |
,281 |
,192 |
,226 |
,232 |
|
Negative |
-,212 |
-,102 |
-,162 |
-,133 |
|
Test Statistic |
,281 |
,192 |
,226 |
,232 |
|
Asymp. Sig. (2-tailed) |
,013 |
,062 |
,012 |
,018 |
Pav. Kolmogorovo–Smirnovo testo rezultatai mažųjų kelių atveju
Analogiškai tikrinama ir su kitais duomenimis (žr. [7] 6 priedas). Rezultatai pateikti 7 lentelėje.
7 lentelė.
Keliai |
E. Į |
V. G |
A. V |
S. Ž |
I |
||||
II |
||||
III |
||||
IV |
(Jei duomenys pasiskirstę pagal rašomas ,,+“, jei ne,
,,–“.)
Išvados. Iš paveikslo matyti, kad mažuosiuose
keliuose visais atvejais reikšmės (eismo įvykių reikšmė
, viršyto greičio
apsvaigusių
vairuotojų
sužeistų žmonių
)
didesnės už pasirinktą reikšmingumo lygmenį
. Tai rodo, kad šiems duomenims
galime taikyti metodus, tinkančius normaliajam skirstiniui. Iš 7 lentelėje
pateiktų rezultatų matome, kad pagal normalųjį skirstinį nepasiskirstę
duomenys apie sužeistus žmones vidutiniuose keliuose, didžiuosiuose
keliuose, didžiausiame kelyje, tokiu atveju taikyti metodų, tinkančių
normaliajam skirstiniui, negalime.
4 uždavinys. Turime eismo
įvykių (E. Į) mažuosiuose keliuose (I) duomenis 2000–2018 m.
laikotarpiu. Tikriname statistinę hipotezę su alternatyva
; čia
duomenys iki 2008 m. alkoholio prekybą ribojančio įstatymo pataisų,
t. y. (2000–2008 m.),
duomenys po įstatymo pataisų
(2009–2018 m.).
Sprendimas. Turimi duomenys:
2000–2008 m.
,
2009–2018 m.
.
Pirmiausiai apskaičiuojamas vidurkis ir dispersija:
,
,
,
.
Prieš
tikrindami hipotezę, turime nustatyti, dispersijos lygios ar ne. Kadangi
elementų nedaug, o dispersijos ir
, laikysime, kad jos nelygios,
todėl taikysime nelygių dispersijų atvejį.
Pagal [1], naudojame kriterijaus statistiką
, kai
teisinga,
čia
– Stjudento
skirstinys su k laisvės laipsnių, kurie randami pagal formulę
Kritinė sritis ; čia
yra Stjudento skirstinio su
k laisvės laipsnių
lygmens kritinė reikšmė. Pagal
mūsų duomenis,
su
laisvės laipsnių.
Gauname: Išvada:
atmetame, vadinasi,
vidutinis eismo įvykių (vidurkių) skaičius mažuosiuose keliuose (
prieš įstatymą ir
po įstatymo)
kardinaliai skiriasi.
Analogiškai skaičiuojame kitais atvejais. Rezultatai pateikti 8 lentelėje.
8 lentelė. Hipotezės apie vidurkių
lygybę,
Kelio gr., charakteristika |
|
|
|
I, Eismo įvykai |
4,56 |
1,5 |
|
I, Viršytas greitis |
15,33 |
15,0 |
|
I, Apsvaigę vairuotojai |
150,00 |
34,3 |
|
I, Sužeisti žmonės |
1,56 |
4,2 |
|
II, Eismo įvykai |
3,00 |
1,4 |
|
II, Viršytas greitis |
60,44 |
134,8 |
|
II, Apsvaigę vairuotojai |
40,00 |
15,9 |
|
III, Eismo įvykai |
2,56 |
1,1 |
|
III, Viršytas greitis |
234,44 |
533,9 |
|
III, Apsvaigę vairuotojai |
26,22 |
9,1 |
|
IV, Eismo įvykai |
2,89 |
1,2 |
|
IV, Viršytas greitis |
637,78 |
825,1 |
|
IV, Apsvaigę vairuotojai |
14,67 |
5,8 |
(Čia ,,+“ – priimama, ,,–“ –
atmetama.)