Viešojo valdymo ir verslo sektoriaus organizacijų elgsenos ypatumai - Jokūbauskienė, Saulė (Information & Media, 2016)
Informacijos, žinių pažinimo sritis yra plati, kompleksiška ir įvairialypė. Jos potencialo suvokimas atveria besimokančios organizacijos vertybes, kurias formuoja aplinka − klasikinis ekonomikos supratimas transformavosi į žinių ekonomikos konceptą. Šiandienėje intensyvioje informacinėje / žinių visuomenėje neabejotinai svarbus tampa greitis, pasireiškiantis gebėjimais greitai ir kokybiškai atlikti užduotį, taip pat svarbi informacijos atranka. Žinių kūrimas suprantamas kaip dinamiškas, ilgalaikis procesas. Organizacijos problemų sprendimo potencialas tiesiogiai priklauso nuo jos aukštos kvalifikacijos „žinių darbuotojų“ ir kolektyvinės „organizacijos kompetencijos“. Tai reiškia, kad skaitmeniniam kompleksiškumui suvaldyti reikalingos išskirtinės kompetencijos ir gebėjimai, dominuoja orientacija į proceso valdymą, struktūros atlieka antraeilį vaidmenį. Organizacijos valdymo sistema – tarpusavyje susijusių priemonių, reikalingų valdymo strategijai parengti ir įgyvendinti, visuma (Ginevičius et al., 2008). Konkurencinėje skaitmeninėje aplinkoje skirtingų organizacijų elgsena iš esmės skiriasi. Organizacijų elgsenos ypatumams turi įtakos gebėjimų evoliucija, skaitmeninio amžiaus darbuotojai, šie procesai organizacijas skatina veikti efektyviai. Norėdama užtikrinti stabilų kompanijos egzistavimą, prisitaikymą prie besikeičiančios aplinkos, organizacija turi ieškoti būdų, kaip vertinti visų savo funkcijų efektyvumą. Informacinis perteklius skatina ieškoti būdų skirtingų tipų organizacinei elgsenai tobulinti. Straipsnyje aptariami viešojo valdymo ir verslo sektoriaus organizacijų elgsenos ypatumai, susiję su organizacinėmis ir individualiomis esminėmis kompetencijomis, kurios daro įtaką veiklos rezultatyvumui. Teigiama, kad ekonominiai, politiniai, socialiniai pokyčiai kelia naujus iššūkius, kuriais pasinaudoti organizacija gali per jos intelektinį kapitalą.